Táto stála expozícia v Primaciálnom paláci je venovaná anglickým tapisériám.
Primaciálny palác, ktorý patrí k najkrajším klasicistickým stavbám Bratislavy, dal v roku 1778 postaviť arcibiskup kardinál Jozef Batthyány podľa projektu architekta Melchiora Hefeleho. Palác a známa Zrkadlová sieň, ktorá sa v ňom nachádza, sa stali dejiskom mnohých významných historických udalostí: v roku 1805 tu bol podpísaný tzv. prešporský mier medzi rakúskym a francúzskym vojskom, otváral sa tu Uhorský snem, ktorý zasadal v budove dnešnej Univerzitnej knižnice.
V auguste 1903 kúpilo budovu paláca mesto. Pri rekonštrukcii budovy v roku 1903 bola za tapetami v predsieni Zrkadlovej siene objavená séria šiestich neznámych tapisérií zobrazujúcich starú antickú povesť o Héró a Leandrovi. Podľa povesti bola Héró kňažkou v Seste na pobreží dnešného Hellespontu. Počas slávnosti sa zoznámila s krásnym mládencom z protiľahlého Abýdu, Leandrom. Aby sa mohli stretávať, musel Leander v noci preplávať morskú úžinu a nad ránom sa vrátiť späť. Héró každý večer vyvesila vo veži lampu, ktorá Leandrovi určovala, akým smerom má plávať. Jednej búrlivej noci vietor lampu zhasil, Leander stratil vo vlnách smer a utopil sa. Jeho mŕtve telo vyplavilo more na breh ku kláštoru. Keď ho Héró ráno uvidela, od žiaľu vyskočila z okna a zabila sa.Tapisérie utkali v 30. rokoch 17. storočia v kráľovskej tkáčskej dielni v Mortlaku pri Londýne, ktorú viedol Holanďan Phillip de Maecht. Návrhy sú dielom Franza Cleyna a odzrkadľuje sa v nich vplyv flámskeho a sčasti talianskeho maliarstva obdobia manierizmu. V reprezentačných miestnostiach Primaciálneho paláca je okrem anglických gobelínov inštalovaných aj niekoľko menších obrazových expozícií z majetku Galérie mesta Bratislavy – súbor holandského a flámskeho žánrového maliarstva 17. storočia a expozícia talianskeho maliarstva 16. a 17. storočia.